За един ритуал преди и след сто години: Функции на Гергьовденската обредност във всекидневния живот на Българите от с. Чушмелий в Украйна - (Bulgaria), Galin Georgiev (Гласник Етнографског института САНУ, 2009)
Целите на настоящия текст са свързани с изясняване ролята на един календарен обред (и изобщо на ритуалите) не само за поддържането на стародавни традиции в локалните български общости в Украйна, но преди всичко като фактор за развоя и ситуирането на тези групи в условията на динамичните социално-икономически и историкокултурни промени в началото на ХХІ век. Особено значение имат функциите на съхранените български обреди в контекста на сложната социална и културна ситуация след разпадането на СССР и обособяването на самостоятелните държави Украйна и Молдова. Различните празнично-обредни форми могат да се разглеждат като част от общностните стратегии на малките етнически групи за оцеляване и запазване на тяхната етнокултурна идентичност. Теренните етнографски изследвания в с. Чушмелий (дн. Криничное), Болградски район бяха извършени във връзка с проект на Етнографския институт с музей – БАН на тема: “Междуетнически отношения: взаимодействие на културите. Българските преселници в Бесарабия. Традиции и идентичност”. В рамките на проекта от 2005 до 2008 г. екип на ЕИМ проведе няколко последователни етнографски експедиции и бяха посетени общо над десет български и гагаузки селища в Болградски, Измаилски, Арцизски и Татарбунарски район на Одеска област в Украйна. Ключови думи: Гергьовден, етнокултурна идентичност, език, традиция, българи в Украйна